2024.07.11. 20:30
Amikor a hangok az ellenségeink: a mizofónia
Van, akit a chips és az alma rágása idegesít, mást a dobolás vagy a fütyülés hangja.
Vannak, akik különösen érzékenyek bizonyos hangokra. Nincsenek egyedül
Forrás: Shutterstock
Fotó: Roman Samborskyi
A mizofónia, a szelektív hangérzékenység szindróma egyike a ritka betegségeknek, és a nőknél jóval gyakoribb, mint a férfikanál.
Kiderült, hogy a randipartnere mizofón
Az egyik kollégánk hívta fel a figyelmünket erre a jelenségre. Történt ugyanis, hogy a férfi egy alkalommal randizott egy hölggyel, aki bevallotta neki, hogy van egy elég „érdekes” tapasztalata a hangokkal kapcsolatban. És megemlítette a mizofóniát, ami az ő értelmezésében a hangokra való túlérzékenység. Mondott is gyorsan három kézzelfogható példát: idegessé válik, ha hirtelen fékez mellette egy autó a sztrádán, amikor valaki felráz mellette egy egyterű irodában ivás előtt egy rostos italt, és amiatt is, ha valaki chipset rág a közvetlen közelében.
Erre kollégánk a hirtelen fordulattól alaposan meglepődött, és a hölgy megkérdezte tőle: „Min csodálkozol? Gerald Depardieu is mizofón!”
Egy meglehetősen ritka érzékenységről van szó: minden mizofónnál egyedi az, hogy milyen hangra érzékeny.
A rágás hangja
A rágás hangjai teszik például feszültté Szabó Edinát. Ilyen az, ha valaki chipset ropogtat mellette, és az is amikor valaki egy almát eszik a közelében. Gyakorlatilag minden ropogtató rágási hangja nyugtalanságot kelt benne. Más a helyzet, amikor ő maga rág és ropogtat ételeket. Az nem váltja ki belőle ezt a frusztrációt, annak ellenére sem, hogy a saját rágását belülről jóval hangosabban hallja az ember. A környezete már alkalmazkodott különös érzékenységéhez. A lánya ekkor már automatikusan azt mondja neki: „Jól van, anya, akkor odébb ülök.”
Nehéz leírni, mit érez beszélgetőpartnerünk a rágáshangok hallatán. Rendszerint elönti a belső feszültség, és ez egészen addig tart, amíg el nem múlik a hang. A hang eltűnésekor elillan a feszültség, és nem hagy benne semmilyen hosszútávú nyomot.
„Olyan, mintha ez mindig része lett volna az életemnek, csak nem tudtam a jelenség nevét. Hat-nyolc évvel ezelőtt szembejött velem egy cikk: Önt is idegesíti mások rágásának a hangja? Akkor láttam konkrétan leírva a mizofónia elnevezést. És jött a nagy felismerés, hogy nekem ez a bajom. És egy kicsit megkönnyebbültem: nincs velem nagy baj, mivel ennek neve is van.”
Távoli köszörülés és a dobolás hangja
Kolaj László bizonyos hangokra rendkívül érzékeny, másokat viszont meg sem hall.
„Rettenetesen zavarnak a magas hangok, például amikor valaki elszántan köszörül. Ugyanez a helyzet a mély tartományokkal, amikor – még ha messze is van – hallom a dobot egy zenében. Ezzel szemben megesik, hogy egyáltalán nem érzékelem, amikor például a macska nyávog az ajtó előtt. A feleségem kérdezi is sokszor tőlem, hogy semmit sem hallottál?”- avatott be minket a hangokkal kapcsolatos tapasztalataiba. Előfordul, hogy a „hatodik szomszéd” végez valamilyen munkát, és a környéken senki más nem hallja, csak Kolaj László. Ilyenkor a férfi frusztrációt érez: mintha korlátoznák a szabadságát. Emellett az is nagyon érzékenyen érinti és idegesíti, ha az utcán sétálva elhúz mellette egy kocsi, és bömböltetik benne a zenét. A zenei koncerteken nem zavarja a dobhangolás: szerinte ez abban az esetben szokott előfordulni, amikor a dobolás hangjának hallgatása nem az ő választása.
A hangok más téren is befolyásolták a férfi életét, a pályaválasztásában is nehézséget okoztak: „Mindig is rossz volt a helyesírásom, és ez a halláshoz kötődik. Olvasni jól tudok, de vannak hallásbeli hiányosságaim. Nagyon fiatalon jogász szerettem volna lenni, a helyesírásom miatt azonban akkor meg sem próbálkoztam a felvételivel, más pályát választottam. Aztán később levelezőn summa cum laudével végeztem el a jogot.”
Mi a mizofónia?
A mizofónia a webbeteg.hu szerint egy szelektív hangérzékenység szindróma, a külvilágból jövő hangokkal szembeni intoleranciára utal. Az irritáló hangok skálája elég széles. Idetartozhat a rágás, a nyelés, a kés, kanál és villa használatának a hangja. Elég furcsa, de bizonyos esetekben még a levegővétel hangja is zavaró lehet, a szipogással, a szuszogással, a sóhajtással együtt. Az olyan „szokásos élettani zajokkal” együtt, mint a köhögés, a horkolás és az orrfújás. Az ismétlődő kopogás, a zörgés a ketyegés, a csengés, a susogás is válthat ki negatív érzéseket a mizofóniásokból.
A webbeteg.hu cikkéből kiderül: a felnőtt társadalom átlagosan 20 százaléka küzd mizofóniával, és a nőknél jóval gyakoribb, mint a férfiaknál.
Az orvos szerint az érintettek ilyen hangok esetében frusztrációt és mély szorongást élnek át, haragot, dühöt és undort is érezhetnek. A számukra kellemetlen hangok erős menekülési vágyat válthatnak ki belőlük, az önkontroll elvesztésének érzésével együtt. Szélsőséges esetben agresszív dühkitörést is kiválthatnak. Emelt pulzusszámmal és magasra kúszó vérnyomással, szapora légzéssel és heves izzadással, akár mellkasi nyomásérzéssel együtt.
Mit tehetünk a mizofónia ellen?
A webbeteg.hu szerint egy egész életen át tartó állapot, amit nem lehet sem megelőzni, sem gyógyítani. Szélsőséges esetekben viszont javulhat a tünetek elviselése, ha az érzékenységtől szenvedő beteg jobban tudja kezelni ezt a helyzetet.
Erre szolgál a hangokkal kapcsolatos gondolatok átalakítására koncentráló kognitív viselkedésterápia. A problémára a szakemberek gyakran használnak hangterápiát. Ilyenkor alacsony szintű háttérhangokkal, semleges hangokkal, (fehér zajjal, lágy zenével) csökkentik a feszültséget okozó hangok élességét, így jobban elviselhetővé válnak.